- Lakipuhelin neuvoo aamusta iltaan joka päivä -
Suomen paras lakipuhelin! Kiitos tästä palvelusta.
Kuolinpesän ja vainajan velat maksetaan kuolinpesän varoista. Kuolinpesän osakkaat eivät lähtökohtaisesti ole velvollisia vastaamaan henkilökohtaisesti vainajan tai pesän veloista. Pesänselvitysvelat, esimerkiksi hautajaiskustannukset ja pesänselvittäjän palkkio, maksetaan ennen muita velkoja sitä mukaan kuin ne erääntyvät. Muut pesän velat maksetaan vasta vainajan velkojen jälkeen. Mikäli pesän varat eivät riitä kaikkien velkojen maksamiseen, jäävät ne velkojien vahingoksi.
Pesänselvittäjä voi hakea kuolinpesän asettamista konkurssiin. Kuolinpesän konkurssissa konkurssipesä vastaa pesänselvitysveloista.
Osakas ei vastaa henkilökohtaisesti vainajan velasta. Perintökaaressa on kuitenkin velkojan suojaamiseksi säädetty tilanteista, jolloin osakas voi joutua henkilökohtaiseen vastuuseen veloista. Perunkirjoitusvelvollinen osakas, eli osakas, jonka hoidettavana omaisuus on, joutuu vastuuseen veloista, jos hän laiminlyö perunkirjoituksen toimituttamisen määräajassa. Sama vastuu on osakkaalla, joka perunkirjoituksessa tai vahvistaessaan valalla perukirjan vaarantaa velkojan oikeutta antamalla vääräksi tietämänsä ilmoituksen tai jättämällä tahallaan ilmoittamatta jonkin tietämänsä seikan. Velkavastuu koskee myös täydennys- ja oikaisuperukirjan toimittamisvelvollisuutta.
Perunkirjoituksen laiminlyönnistä seuraa siis ankaria seuraamuksia. Henkilökohtainen ja rajoittamaton velkavastuu koskee vain sellaista osakasta, jonka hoidossa pesä on. Vastuu on osakkaan vain, jos hän ei ryhdy tarvittaviin toimiin perunkirjoituksen toimituttamiseksi, esimerkiksi anna toimeksiantoa lakimiehelle perunkirjoituksen toimittamiseksi. Jos toimeksisaaja laiminlyö saamansa tehtävän hoitamisen, osakas ei voi joutua laiminlyönnin johdosta velkavastuuseen. Osakkaalla on vastuu ainoastaan uskottujen miesten valitsemisesta sekä perunkirjoituksen ajan ja paikan määräämisestä. Kuitenkaan esimerkiksi ulkomailla asuva perillinen, joka on perittävän kuoleman jälkeen pysytellyt täysin passiivisena, ei voi joutua velkavastuuseen, vaikka hän tietäisi perittävän kuolemasta ja siitä, ettei kukaan muu pesän osakkaista ole ottanut pesää hoitoonsa. Huolimattomuus ei synnytä velkavastuuta.
Velkavastuu voi syntyä myös pesän virallisselvitykseen luovuttamisen laiminlyönnistä. Mikäli pesästä on jaettu varoja jo ennen kuin pesä on selvitetty, on osakas palautusvelvollinen ja siten henkilökohtaisesti veloista vastuussa.
Osakas voi kuitenkin vapautua vastuustaan. Jos velkoja vaatii osakkaalta maksua velasta, osakas vapautuu velkavastuusta, jos hän osoittaa, ettei hän ole menettelyllään tai laiminlyönnillään pesän hallinnossa aiheuttanut vahinkoa. Jos osakas osoittaa, että hänen velkojalle aiheuttamansa vahinko oli rahamäärältään pienempi kuin vainajan velka, hän vastaa vahingon määrästä. Osakas, joka on alaikäinen tai jota muusta syystä edustaa edunvalvoja, ei voi joutua vastuuseen vainajan veloista. Vastuulta vältytään myös, mikäli pesän varat riittävät ainoastaan kohtuullisiin hautajaiskustannuksiin.
Velallisen kuolema ei vaaranna velkojan oikeutta. Velkoja voi velallisensa kuolemasta huolimatta turvautua myös ulosmittaukseen, joka voidaan velallisen kuoltua kohdistaa hänen kuolinpesäänsä. Ulosottoperuste, joka kohdistui perittävään, on hänen kuolemansa jälkeen voimassa kuolinpesää vastaan. Jos vainajan velasta on toimitettu ulosmittaus, omaisuutta ei saa myydä ennen kuin kuukausi on kulunut perunkirjoituksesta tai sen määräajan päättymisestä, tai jos omaisuus on luovutettu pesänselvittäjän hallintoon ennen kuin velkojen maksamisesta on tehty sopimus tai pesänselvittäjän päätös. Määräajan estämättä ulosmitattu omaisuus saadaan kuitenkin myydä, jos hakijalla on panttioikeus ulosmitattuun omaisuuteen; kuolinpesän hallinto suostuu myyntiin, tai omaisuuden arvo alentuu nopeasti tai omaisuuden hoitokulut ovat korkeat. Myös konkurssi on velkojan käytettävissä. Kuolinpesää voidaan hakea konkurssiin, jos kuolinpesä on ylivelkainen. Tällöin noudatetaan konkurssilain ja velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain säännöksiä. Velkojat eivät konkurssissa välttämättä saa täyttä suoritusta saatavalleen.
- Pesänselvitysvelat, kuten hautajaiskulut, maksetaan ennen muita velkoja.
- Osakkaat eivät lähtökohtaisesti ole henkilökohtaisesti vastuussa vainajan tai pesän veloista, mutta voivat kuitenkin joutua vastuuseen veloista, jos laiminlyö perunkirjoituksen tai vaarantaa velkojan oikeuden.
- Osakas voi vapautua vastuusta osoittamalla, ettei hän aiheuttanut vahinkoa pesän hallinnossa.
- Velkoja voi turvautua ulosmittaukseen tai hakea kuolinpesää konkurssiin ylivelkaisuuden tapauksessa.
- Estate settlement debts, such as funeral expenses, are paid before other debts.
- Shareholders are not personally responsible for the debts of the deceased or the estate, but they may still be held responsible if they neglect the inventory of the estate or jeopardize the rights of creditors.
- A shareholder can be released from liability by demonstrating that they did not cause any harm to the estate in its administration.
- Creditors can resort to enforcement measures or apply for the bankruptcy of the estate in cases of insolvency.
1. Miten pesänselvitysvelat hoidetaan?
Pesänselvitysvelat, kuten hautajaiskulut ja pesänselvittäjän palkkio, maksetaan ennen muita velkoja niiden erääntymisjärjestyksessä.
2. Mitä tapahtuu vainajan velkojen jälkeen?
Muut pesän velat maksetaan vasta vainajan velkojen jälkeen. Jos pesän varat eivät riitä kaikkien velkojen maksamiseen, velkojat kärsivät tappion.
Lakimiehet käsittelevät tietojasi luottamuksellisesti, eikä niitä tallenneta
Minilex.fi-palveluun.
Tiesitkö, että monissa asioissa lakikulusi ovat katettavissa kotivakuutuksen oikeusturvavakuutuksesta tai julkisesta oikeusavusta. Usein lakikulut voidaan myös vaatia vastapuolen maksettavaksi.
Lähettämällä yllä olevan tarjouspyynnön tai soittamalla asiakaspalveluun 0400 4111 43 saat:
Jos tarvitset vain lakineuvontaa, niin soitathan lakipuhelimeen 0600 12 450. Asiakaspalvelu ei anna lakineuvoja.